Hírek
2014. December 11. 15:07, csütörtök |
Belföld
Forrás: MTI
A szakszervezetek csomagban tárgyalnának a jövő évi bérekről, a kormány ezt elutasítja
![A szakszervezetek csomagban tárgyalnának a jövő évi bérekről, a kormány ezt elutasítja](/external/image_cache/c/9/5/c95f956f8c556705d69d8db2757b371a.jpg)
A szakszervezetek csomagban - többek között a korkedvezményes nyugdíj ügyét és a Munka törvénykönyvét bevonva - tárgyalnának a jövő évi bérekről, a kormány azonban csak utóbbiról hajlandó egyeztetni - számolt be a Versenyszféra és a Kormány Állandó Konzultációs Fórumán (VKF) zajlott csütörtöki egyeztetésről az MTI-nek Pataky Péter, a Magyar Szakszervezeti Szövetség (MaSzSz) elnöke.
Dávid Ferenc, a Vállalkozók és Munkáltatók Országos Szövetségének (VOSZ) főtitkára azt mondta a tárgyalásokról: továbbra is nagyon messze állnak a munkaadói és a munkavállalói oldal álláspontjai. A munkaadói oldal a minimálbér és a garantált bérminimum egyaránt 3 százalékos emelését hagyná jóvá, az átlagkeresetet pedig 3-4 százalékkal javasolják emelni nemzetgazdasági szinten.
Pataky Péter jelezte: ez a szakszervezetek számára elfogadhatatlanul alacsony, és szeretnék azt is rögzíteni a majdani megállapodásban, hogy tárgyaljanak több "feszítő kérdésről". Ezek között említette a jövőre megszűnő korkedvezményes nyugdíjat, a Munka törvénykönyve, valamint a sztrájktörvény módosítását, illetve a cafeteriát. Kiemelte: nem az ezekkel a témákkal kapcsolatos megoldásokat szeretnék beleírni a bérmegállapodásba, csupán azt, hogy ezekről a témákról kezdődjenek egyeztetések.
A korkedvezményes nyugdíjjal kapcsolatban kifejtette: a szakszervezetek tárgyalni szeretnének a rendszerről, mert azzal ők is egyetértenek, hogy nem kell megtartani a korábbi elavult rendszert, de helyette szerintük egy új szisztémát kellene kidolgozni, amelyben a valóban nehéz, egészségkárosító munkakörökben dolgozók előbb elmehetnének nyugdíjba.
Pataky Péter elfogadhatatlannak nevezte, hogy a kormány úgy szüntesse meg a korkedvezményes nyugdíjat, hogy azt nem váltja fel semmi.
A bértárgyalásokkal kapcsolatban jelezte: eddig példátlan módon úgy ültek le tárgyalni, hogy a jövő évi adótörvényeket már elfogadta az Országgyűlés. A csütörtöki tárgyaláson a munkaadók elmozdultak az 1,8 százalékos - inflációkövető - emelési javaslattól, de az általuk ajánlott 3 százalékos emelés nagyon alacsony, a szakszervezetek számára nem elfogadható.
Pataky Péter ezt azzal indokolta, hogy ha 3-4 lépésben, vagyis 3-4 év alatt legalább azt szeretnék elérni, hogy a minimálbér nettója elérje a létminimum 80 százalékát (jelenleg annak 76 százaléka), akkor is 4-4,5 százalékkal kellene emelni a minimálbért 2015 és 2017 között minden évben. Vagyis egy jövő évi 3 százalékos emeléssel ez a minimum cél sem érhető el, nincs bérfelzárkózás - húzta alá az elnök.
Hozzátette, hogy a 3 százalékos emelés 1,2 százalékos reálkereset-növekedést jelentene, ami bruttó 2000, nettó 1300 forint a minimálbérnél.
A bruttó minimálbér jelenleg 101 500, a garantált bérminimum (szakmunkás minimálbér) 118 000 forint.
Pataky Péter kitért arra is, hogy az általuk javasolt "csomag" bérmegállapodásba foglalása nélkül 5 százalékos emelést tartanának elfogadhatónak, a Magyar Szakszervezetek Országos Szövetségének álláspontja szerint pedig a "csomag" elfogadása esetén egy, valamivel 5 százalék alatti emelést tartalmazó bármegállapodást is aláírnának.
Dávid Ferenc az MTI-nek elmondta: a parlament által korábban elfogadott törvények nagymértékben nehezítik a kereskedelmi vállalkozások bérpozícióit. Nagyon szeretnének megállapodni, de kész helyzet elé állították őket, mivel az elmúlt két évben a kormány semmilyen, a munkáltatókat és munkavállalókat élesben érintő törvénytervezetet, adót, költségvetést nem tárgyalt meg az érintettekkel - mondta. "A munkaadók és a munkavállalók is kisemmizetteknek tartják magukat" - fogalmazott.
A főtitkár elmondta: a szakszervezetek négyes csomagja tovább nehezíti a bértárgyalást. A korkedvezményes nyugdíj rendszerének megszűnése "rendkívül nagy töréspont", mivel egyértelmű kormánydöntés van arról, hogy a rendszer megszűnik december 31-én - jegyezte meg.
Dávid Ferenc elmondta: ha december végéig nincs megállapodás, az az alapeset, hogy a kormány egyedül hirdeti ki a jövő évi minimálbért. Nyilvánvaló, hogy ennek társadalmi üzenete lenne, azt jelenti, hogy a kormány nem figyel a szociális partnereire - mondta. Ezért is lenne rendkívül értékes a kormányoldalnak, ha a sok konfliktus ellenére sikerülne megállapodni - jegyezte meg, hozzátéve: ha a kormány egyedül hirdeti ki a minimálbért, akkor átlagkereset ajánlást nem is fog kihirdetni.
A VOSZ főtitkára úgy fogalmazott: elkötelezett a tárgyalások mellett, de elvtelen kompromisszumot, "a magyar vállalkozók tömegeit tönkretevő egyezséget" nem lehet kötni. Olyan feltételeket teremtettek, amelyben nagyon nehéz megállapodni, pedig a kormánynak lenne a feladata ennek a meccsnek a körülményeit megteremteni - mondta Dávid Ferenc.
Ezek érdekelhetnek még
2024. Szeptember 10. 07:37, kedd | Belföld
Vasárnap megdőlt a fővárosi és országos hajnali melegrekord, hétfőn meg fagyoskodtunk
Vasárnap megdőlt az országos és fővárosi hajnali melegrekord - közölte a HungaroMet Zrt. a honlapján hétfőn.
2024. Szeptember 09. 07:43, hétfő | Belföld
Szalay-Bobrovniczky Kristóf: átfegyvereztük a légierőt az elmúlt években
2024. Szeptember 09. 07:42, hétfő | Belföld
Erdőtűz Vasban - A tűzoltóknak sikerült elfojtaniuk a lángokat, az utómunkálatok zajlanak
A tűzoltóknak sikerült elfojtaniuk a lángokat a Vas vármegyei Csönge külterületén, ahol Csönge és Kenyeri között négyszáz hektáron égett az aljnövényzet, bozótos, szalmabálák és az erdő
2024. Szeptember 09. 07:40, hétfő | Belföld
Esővel és lehűléssel érkezik az őszi idő
Esővel, széllel és lehűléssel kezdődik a jövő hét, majd szerdán már ismét sok napsütés várható.