Hírek
2014. Január 18. 05:00, szombat |
Belföld
Forrás: OrientPress Hírügynökség
Atomot nekünk: mibe kerül a paksi bővítés?
![Atomot nekünk: mibe kerül a paksi bővítés?](/external/image_cache/a/f/2/af2cbe49c12a6caf800233130e52e646.jpg)
4000 milliárd forintnál is többe kerülhet a paksi atomerőmű bővítése, és nem csak a végösszeg kérdőjeles: nincs rá garancia, hogy a várható áramtöbbletre igény lesz a régióban, az orosz támogatás pedig tovább erősíti a hazai energiaszektor függését – nyilatkozta az OrientPressnek Perger András energiapolitikai szakértő. A Magyar Mérnöki Kamara szerint mindez nagy lehetőség a mérnöktársadalomnak, és stabilizálja az ország energiaellátását is.
Miért pont most?
Perger szerint a fő - és eddig megválaszolatlan – kérdés az, miért most került napirendre az orosz-magyar energiaügyi egyeztetés, ami mögött sokan a paksi bővítés tervét sejtik. Bár Giró-Szász András kormányszóvivő először cáfolta, hogy Orbán Viktor a beruházás miatt találkozik kedden Vlagyimir Putyinnal, a miniszterelnök végül mégis aláírta az erről szóló megállapodást. Az Oroszország Rádió Hangja (ORH) hírportál egyébként már hétfőn arról számolt be, hogy Oroszország bővítheti a Paksi Atomerőművet, az Interfax hírügynökséggel pedig közölte a Roszatom vezetője, Szergej Kirijenko, hogy a két ország aktív tárgyalásokat folytat az atomipari együttműködésről.
„A bővítés energetikai szempontból egyelőre nem indokolt. A paksi reaktorok állapota jó, az egyes blokk üzemidejét két évvel ezelőtt hosszabbították meg 2032-ig, a kettes hosszabbítására idén, a hármas és négyes blokkra 2017-ben kerül sor” - mutat rá Perger András, aki szerint az ország energiaellátása hosszú távon biztosított. A két új üzemegység felállítása legalább még tíz évbe kerülhet, amiből kettő-három csak az adminisztrációra mehet el; legkorábban tehát 2024-ben indulhatnának el – véli az Energiaklub munkatársa.
Lesz mit törlesztenünk
Az előzetes becslések szerint a két új blokk megépítése 8-9 ezer embernek adhatna munkát, és 1 százalékkal növelheti a hazai GDP-t, ugyanakkor hosszú távú törlesztési kötelezettséget jelent az országnak. Perger úgy számol, hogy akár 4000 milliárd forintnál is többe kerülhet a két új blokk megépítése. „Nincs pontos adat, de úgy tudni, az oroszok 10 milliárd euróval támogatják a beruházást. Ez durván 3000 milliárd forint, aminek kifizetésére szintén nincs fedezet a büdzsében - az építéshez orosz segítségre szorulnánk, akik viszont jelentős kamatot, évente több százmilliárdot is felszámolhatnak a hitelek törlesztése során. Ráadásul, egy óriás beruházásnál mindig előfordulhatnak többletköltségek, leállások, elég csak, ha a 4-es metró építésére gondolunk” – emlékeztetett Perger, aki az energiafüggőség kockázataira is felhívta a figyelmet: Magyarország kőolaj- és földgáz-ellátásának 75-80 százalékát orosz vállalatok adják, a paksi atomerőmű bővítésével viszont a villamosenergia-termelés is részben tőlük függhet majd.
Drágán is kell a magyar áram?
A beruházás támogatással együtt is komoly terhet róna a magyar gazdaságra: a Roszatom a reaktorokat és generátorokat adná, az új hűtőtornyokat és az energiaszállító hálózat fejlesztését azonban már mi álljuk majd, nem beszélve a tartalék-erőművek kiépítéséről, hiszen a 2400 megawattos kapacitásbővítést ezekkel is biztosítanunk kell. A régi és új blokkok emellett jó pár éven át párhuzamosan működnének, ami miatt a jelenlegi energiahálózatot át kellene alakítani - 2032, az elavult egységek leállítása után pedig ismét átépíteni az egészet, véli az energiapolitikai szakértő.
Az új blokkok beüzemelése után Paks közel 4000 Megawattot termelne; ez több mint 30 százalékos bővülést jelent, amivel Magyarország áramszolgáltatóként léphetne fel a régióban. A kérdés, hogy erre a bővítés után is lesz-e igény. Nem kizárható, hogy a közben a szomszédos országok is hasonló fejlesztésekbe kezdenek- ráadásul, az új blokkok indításukkor csak a jelenlegi ár duplájáért, 23-25 forint/ kilowatt-óra értékben tudnának áramot termelni, ami túl drága lehet szomszédainknak.
Nincs hely a hulladéknak
A környezetvédelmi kockázatokról szólva Perger hangsúlyozta: a bővítés kivédhetetlenül növeli ezt a rizikófaktort, már csak a radioaktív hulladékmennyiség növekedése miatt is. 'A bátaapáti lerakóban 2037-ig még van hely kis-és közepes aktivitású hulladéknak, de a veszélyesebb anyagok még most is Pakson vannak - végleges tárolásuk egyelőre nem megoldott, mennyiségük pedig idővel nőni fog' - jegyezte meg az energiaügyi szakértő. A Duna vízállapotát szintén érintheti a beruházás: ha a sajtóértesüléseknek megfelelően tényleg friss víz cirkuláltatásával hűtenék a blokkokat, az érezhetően felmelegítené a folyót, és károsan hathat élővilágára is.
Boldogok a mérnökök
A Magyar Mérnöki Kamara közleményében ugyanakkor üdvözli a kormányközi megállapodást, a bővítéssel szerintük nagy lehetőségek és kihívás elé állították a mérnöktársadalmat. A hazai, fosszilis energiahordozókon alapuló erőműpark egy része elöregedett, hatásfoka nem felel meg a kor színvonalának, cseréje, kiváltása lesz szükséges a következő időszakban - mutat rá az MMK, hozzátéve, hogy ebben a helyzetben az új, 60 évre tervezett üzemidejű paksi reaktorok csak növelik az ország ellátásbiztonságát.
A beruházásban hazai részvételi arány maximálása az MMK szerint közös érdek, amire a szakembereknek és cégeknek is fel kell készülniük – a Kamara maga részéről jogosítási, tanúsítási és továbbképzési rendszereivel támogatja a magyar gazdaságot a nukleáris programban való eredményes részvételre.
Ezek érdekelhetnek még
2024. Augusztus 31. 08:57, szombat | Belföld
Másfél millió diák kezdi meg az új tanévet a köznevelésben és a szakképzésben
Másfél millió diák kezdi meg a tanévet hétfőn a köznevelésben és a szakképzésben, az új nevelési évben a tanulókat és a tanárokat érintően több fontos változást vezetnek be
2024. Augusztus 31. 08:55, szombat | Belföld
Nyolc kastéllyal kezdődik meg a kastélytörvény végrehajtása
2024. Augusztus 31. 08:52, szombat | Belföld
Ukrajna egyelőre folytatja a kőolajszállítást a Barátság vezetéken
Ukrajna a szerződések lejártáig maradéktalanul teljesíti az orosz kőolaj Európába történő tranzitjára vonatkozó kötelezettségeit - helyesbítette Mihajlo Podoljak, az ukrán elnöki iroda tanácsadója pénteken korábbi kijelentését.
2024. Augusztus 31. 08:51, szombat | Belföld
Az MVM Csoport részesedést szerzett a világ egyik legnagyobb mélytengeri földgázmezőjében
Az MVM Csoport részesedést szerzett a világ egyik legnagyobb mélytengeri földgázmezőjében, miután pénteken lezárult az MVM Csoport és az azerbajdzsáni állami tulajdonú Southern Gas Corridor CJSC közötti tranzakció