Hírek
2014. Április 26. 17:28, szombat |
Belföld
Forrás: MTI
Könyvfesztivál - Anne Applebaum: túl kellene lépni a posztkommunista Kelet-Európa fogalmán
![Könyvfesztivál - Anne Applebaum: túl kellene lépni a posztkommunista Kelet-Európa fogalmán](/external/image_cache/5/4/1/5413595a24e13601a98f11e96b72f5db.jpg)
Ahogyan nem beszélünk poszt-Habsburg Ausztriáról sem, úgy ideje lenne túllépni a posztkommunista Kelet-Európa mára elavult fogalmán is - mondta Anne Applebaum Pulitzer-díjas amerikai újságíró, történész, aki a térség 1944 és 1956 közötti történetét feldolgozó új könyvével kapcsolatban nyilatkozott szombaton az MTI-nek a Budapesti Nemzetközi Könyvfesztiválon.
A vasfüggöny - Kelet-Európa megtörése 1944-1956 című kötet Applebaum második könyve, amely az Európa Kiadó gondozásában magyarul megjelenik - az első a Gulag történetét mutatja be. A Washington Post tudósítójaként dolgozó, lengyelül és oroszul is kiválóan beszélő szerző új könyvében Lengyelország, Magyarország és Kelet-Németország példáján keresztül tematikus megközelítésben dolgozza fel az akkoriban Kelet-Európának nevezett régió módszeres szovjetizálását.
"A kommunizmus bevezetésének négy fő módszerét tárgyalom részletesen: az egyes helyeken már a háború vége előtt készen álló titkosrendőrség alkalmazását, az aktuális és potenciálisan jövőbeli veszélyt jelentő emberek és intézmények elleni célzott erőszakot, a rádió propagandacélokra való felhasználását, valamint a civil társadalom - ifjúsági és keresztény szervezetek, cserkészet, stb. - állami ellenőrzés alá vonását vagy felszámolását" - magyarázta a szerző, hozzátéve: azért választotta ezt a módszert, mert úgy érezte, hogy a kronologikus vagy az országról-országra haladó bemutatás ismétlésekkel teli és menthetetlenül unalmas lett volna.
A könyv az 1953-as keletnémet és az 1956-os lengyel és magyar forradalmak értelmezésével zárul. "Ezzel kellett befejeznem, különben túl depresszív lenne" - mondta Applebaum, aki szerint ezek az események jelzik a sztálinizmus bukását, azt, hogy a homo sovieticus megalkotására tett kísérlet végérvényesen kudarcot vallott. Ettől kezdve a kelet-európai térség országainak kommunista pártjai különböző alternatív stratégiákkal próbálták konszolidálni a hatalmukat, az egyes államok története ezért ettől kezdve jobban szerteágazik.
Applebaum az 1956-os magyar forradalomról úgy vélte: az 1955-ös ausztriai események után érthető remény volt, hogy reformokra, vagy akár a blokkból való kiszakadásra is sor kerülhet, a vasfüggöny azonban túl erősnek bizonyult, és a Nyugat félt egy 3. világháborútól. "Nem azt állítom, hogy túl rizikós lett volna a beavatkozás, hanem azt: ők úgy látták, hogy túl rizikós lenne. Valójában elképzelhető, hogy meg lehetett volna tenni" - fejtegette.
A szerző három fő forrást használt: magyar, német és lengyel archívumokat, személyes interjúkat és a kiterjedt másodlagos irodalmat. Különös figyelmet fordított az események részleteire: "Tudjuk például, hogy a kommunisták mindenhol átvették a rádió feletti irányítást. De mit jelent ez a gyakorlatban? Kik tették, és hogyan? A keletnémet rádió archívumában olyan anyagra bukkantam, amelyen azon vitatkoznak, hogy miért hallgatja mindenki a nyugatnémet adást. Valaki felveti, hogy a keletnémet adások egyszerűen unalmasak, és indítványozza: Ulbricht elvtárs háromórás beszédeiből talán csak kivonatokat kellene sugározni…"
Olvashatunk egy 1950-es évek eleji Stasi-informátor kiadásainak listájáról, amelyen a reggeli kávé is szerepel, vagy arról, hogy a Kelet-Németországba visszatérő Bertolt Brecht egy határra érte küldött nagy különautót követelt magának, és meg is kapta.
Applebaum szerint a háború végén Kelet-Európa azért került a Szovjetunió érdekszférájába, mert egész egyszerűen nem volt túl fontos a nyugati szövetségesek számára.
Véleménye szerint azonban mára a terminus már nem fedi a valóságot. "Lengyelország kulturálisan és gazdaságilag sokkal közelebb áll például Németországhoz, mint Albániához. Akkor miért soroljuk a lengyeleket és az albánokat ugyanabba a kategóriába, hogy Kelet-Európa? A kelet-európainak kikiáltott problémák pedig valójában legtöbbször általános európai jelenségek: a szélsőjobb problematikája Franciaországban is élő, a média politika általi befolyásolása pedig aggasztó Olaszországban is."
Anne Applebaum arról is beszélt, hogy párhuzamokat lát a jelenlegi ukrajnai történések és a Szovjetunió második világháború utáni terjeszkedése között.
"Az oroszok hasonlóan verbuválják a fegyveres csoportokat, mint a világháború után a titkosrendőrséget a szatellitállamokban. Ahogy nézem az ukrajnai tudósításokat, jobban megértem az 1945-ös eseményeket is. Szintén hasonló a média befolyásolása és a civil társadalom kezelése.
Ami más, hogy eddig nincs annyi erőszak, mint a 40-es években, és természetesen az események most nem egy háború utáni, lepusztult, kaotikus környezetben történnek. De összességében az oroszok módszerei nem állnak túlságosan távol az 1945-öt követően alkalmazottaktól" - vélekedett a szerző.
Anne Applebaum a Yale-en, majd a London School of Economicson és Oxfordban hallgatott orosz történelmet és irodalmat, valamint nemzetközi tanulmányok szakon tanult. Idejét a kilencvenes évek óta nagyrészt Varsó és London között osztja meg, publicisztikái és tudósításai az Economistban és brit napilapokban jelentek meg, jelenleg a The Washington Post munkatársa.
Magyarul is megjelent A Gulag története című könyvéért 2004-ben elnyerte a Pulitzer-díjat, 2010-ben pedig Petőfi-díjjal tüntették ki a budapesti Terror Háza Múzeumban - a díjjal a kelet-közép-európai szabadság és demokrácia előmozdítására tett erőfeszítéseket ismerték el. Anne Applebaum 2013-ban felvette a lengyel állampolgárságot, férje Radoslaw Sikorski lengyel külügyminiszter.
Applebaum legújabb könyvéről pénteken előadást tartott a Magyar Tudományos Akadémián, szombaton pedig Ungváry Krisztián magyar történésszel beszélgetett a Budapesti Nemzetközi Könyvfesztiválon megrendezett könyvbemutatón.
Ezek érdekelhetnek még
2024. Szeptember 03. 07:50, kedd | Belföld
Mintegy 12 millió tankönyvet szállított ki a posta az oktatási intézményekhez
Mintegy 12 millió tankönyvet szállított ki a posta az oktatási intézményekhez
2024. Szeptember 03. 07:43, kedd | Belföld
Varga-Bajusz Veronika: oktatási céllal továbbra is lehet mobiltelefonokat használni az iskolákban
A mobiltelefonok oktatási célra történő használata továbbra is támogatott
2024. Szeptember 03. 07:40, kedd | Belföld
Kövér László: annyi jövője van Európának és Magyarországnak, amennyi európai és magyar gyermek születik
Annyi jövője van Európának és Magyarországnak, amennyi európai és magyar gyermek születik, ha vannak gyermekek, akkor lesz jövője az őket vállaló családoknak és a nemzetnek, ha nincs gyermek, akkor nincs jövő
2024. Szeptember 02. 07:53, hétfő | Belföld
Mától két hétre lezárják a Kőröshegyi völgyhidat
Karbantartási munkálatok miatt hétfőtől várhatóan két hétre teljesen lezárják a Kőröshegyi völgyhidat az M7-es autópályán.