Hírek
2013. Október 02. 14:12, szerda |
Belföld
Forrás: MTI
Nézőpont: továbbra is elsősorban a híradókból tájékozódnak az emberek
![Nézőpont: továbbra is elsősorban a híradókból tájékozódnak az emberek](/external/image_cache/a/9/9/a9947b949361a38497b89104034d0e53.jpg)
A híradók továbbra is meghatározó szerepet töltenek be az emberek tájékozódásában, elsősorban e műsorokból szerzik az információkat, ezért alapvetően befolyásolják a nézők gondolkodását és világról alkotott képét - állapította meg a Nézőpont Intézet Médiaműhelye közvélemény-kutatásában, amelynek eredményeiről szerdán tájékoztatta az MTI-t.
Kifejtették: a kutatásban megkérdezettek 62 százaléka nyilatkozott úgy, hogy naponta hallgat vagy néz hírműsorokat, míg a megkérdezettek negyede hetente több alkalommal. Ezzel szemben a válaszadók mindössze 3 százaléka állította, hogy soha nem figyeli a hírműsorokat.
Az idősebb korosztályok aktívabban követik a rádióban, televízióban elhangzó hírműsorokat, ugyanakkor a 18-29 éves korosztály tagjai közül is minden harmadik válaszadó naponta figyeli ezeket az adásokat - írták.
Az intézet kiemelte: a két legnézettebb időszak a délután 18 és este 22 óra közötti, illetve a reggel 6 és 8 óra közötti sáv, a válaszadók 73 százaléka nyilatkozott úgy, hogy az esti időszakban követi a hírműsorokat, míg 36 százalékuk inkább reggel figyeli ezeket az adásokat.
A hírműsorok megkülönböztetett szerepét jelzi, hogy a válaszadók 60 százaléka nyilatkozott úgy, hogy szinte minden nap várja a híradót - fogalmaztak. Az életkor előrehaladtával egyre fontosabbá válnak ezek a műsorok: a 18-29 év közöttiek 33 százaléka várja minden nap a híradót, míg a 60 év felettiek esetében e csoport aránya már 80 százalék.
Hangsúlyozták: a magyar lakosság tudatosan követi a hírműsorokat. Ezt bizonyítja az is, hogy az összes megkérdezett 71 százalékára nem jellemző, hogy csak véletlenül kapcsolna oda.
A kutatási adatok szerint a rádiós és televíziós hírműsorok jelentik a magyaroknak az elsődleges tájékozódás alapját - állapították meg a kutatásban. Az összes megkérdezett 47 százalékára teljes mértékben jellemző, hogy e forrásokból szereznek tudomást az új hírekről, míg további 36 százalékra inkább jellemző. Összességében tehát az emberek több mint 80 százaléka a rádióból és televízióból értesül az új információkról.
A médiaműhely rámutatott: a nyomtatott és az online sajtó szerepe Magyarországon kisebb, ugyanakkor lassú átrendeződés figyelhető meg, mert a fiatalabb korcsoportok egyre inkább az online médiát tekintik elsődleges tájékozódási alapnak.
A rádiós és televíziós hírműsorok és a nyomtatott sajtó szerepe a tájékozódásban az életkorral párhuzamosan nő, míg az online sajtóval kapcsolatban ellentétes trendről lehet beszélni: a fiatalabb generációk nagyobb arányban értesülnek az új hírekről ebből a forrásból - közölték.
A hírműsorok szerkesztőinek felelősségére hívja fel a figyelmet, hogy az emberek jelentős része elsősorban azokat a híreket követi, amelyek érintik, a többiről rendszerint elkapcsolnak: az összes megkérdezett 42 százalékára jellemző ez az attitűd - írták. Ez a hozzáállás erősebben jellemzi a fiatalabb korcsoportokat, ugyanakkor a 60 évnél idősebbek közel harmada szintén így tesz.
A kutatás alapján a hírszerkesztők felelősségét emeli ki az is, hogy a közönség jelentős hányada tényként kezeli az elsődleges forrásból megszerzett információkat: csak az összes megkérdezett 56 százaléka nyilatkozott úgy, hogy a neki fontosabb híreknek más forrásból is utánanéz, míg 43 százalékra ez inkább nem vagy egyáltalán nem jellemző.
Ez a fajta fogyasztói tudatosság nincs erős összefüggésben az életkorral, csak a legidősebb korosztály esetében mutatkozik némi eltérés. Ezzel szemben az iskolai végzettség jelentősen befolyásolja ezt az attitűdöt: minél magasabb végzettséggel rendelkezik valaki, annál inkább jellemző rá, hogy más forrásokból is utánanéz az őt érintő híreknek.
Az adatok azt bizonyították, hogy a rádiók és televíziók hírműsorai továbbra is az információszerzés vezető forrásai. Az országos lefedettségű rádiók és televíziók a hazai tájékoztatás meghatározó szereplőiként továbbra is töretlen pozícióval rendelkeznek a közvélemény formálásában. A kutatás eredményei ugyanakkor ráirányítják a figyelmet a hírműsorok tartalmi és szerkesztési sajátosságainak vizsgálatára és a hírszerkesztők felelősségére - állapították meg a felmérésben.
A közvélemény-kutatást augusztus 23. és szeptember 3. között kétezer ember személyes megkérdezésével, a magyarországi felnőtt lakosságot nem, korcsoportok, iskolai végzettség és településtípus szerint reprezentáló mintán végezték.
Ezek érdekelhetnek még
2024. Augusztus 17. 08:20, szombat | Belföld
Sokkal egyszerűbben lehet majd belépni az állami weboldalakra a Digitális Állampolgárság Programmal
Sokkal egyszerűbben lehet majd belépni az állami weboldalakra, például a magyarorszag.hu weboldalra, az EgészségAblak vagy az eSZJA felületére a szeptemberben induló Digitális Állampolgárság Programmal
2024. Augusztus 17. 08:14, szombat | Belföld
Virtuális valóság idézi meg az első budapesti Szent István-napi tűzijátékot
2024. Augusztus 17. 08:13, szombat | Belföld
Mentőszolgálat: sok beteg kerül kórházba
A kánikula miatt sok belgyógyászati, kardiológiai beteget kell kórházba szállítani, a budapesti betegszámban az elmúlt 24 órában az előző év azonos napjához képest 40 százalékos növekedés volt tapasztalható
2024. Augusztus 17. 08:09, szombat | Belföld
Vasárnap éjfélig érvényben marad a vörös kód
Vasárnap éjfélig meghosszabbították a hőség miatt már érvényben lévő, úgynevezett vörös kód intézkedést, amely kötelezővé teszi valamennyi szociális intézmény számára a bajba jutott hajléktalan emberek befogadását