Hírek
2014. Április 17. 05:00, csütörtök |
Belföld
Forrás: OrientPress Hírügynökség
Többen mennének tanárnak, de alacsony a színvonal
![Többen mennének tanárnak, de alacsony a színvonal](/external/image_cache/0/6/4/0641c03d774f3dc3b1b8e00b517fe7f1.jpg)
A béremeléssel járó pedagógus életpályamodell az egyik oka a kormányzat szerint, hogy nő a pedagógus szakokra jelentkezők száma.
Mások szerint ebben közrejátszik az is, hogy alacsony pontszámokkal lehet bekerülni ingyenes tanári képzésekre - írja a Világgazdaság.
„2011 óta valamennyi év jelentkezéseihez képest is több mint megkétszereződött a pedagógusképzési területre leadott összes jelentkezések száma” – közölte lapunkkal az emberi erőforrás tárca felsőoktatásért felelős államtitkársága. A 2010. évhez képest az idei összes jelentkezések száma 229, a 2012-es jelentkezőszámhoz képest pedig 278 százalékkal. Az első helyes jelentkezések száma idén 2011-hez képest 50 százalékkal nőtt a gyógypedagógus, 47 százalékkal az óvópedagógus és 34 százalékkal a tanítóképzésre. Idén 35,5 százalékkal többen jelentkeztek az osztatlan tanárképzésre, 10,5 százalékkal többen pedig a tanári mesterképzésre. A pedagógusképzésre jelentkezők aránya az összes jelentkezők 11 százaléka, tavaly ez az arány 5 százalék volt, számuk egy év alatt 6136-ról 8546-ra nőtt.
Az államtitkárság szerint a jelentkezések száma annak köszönhető, hogy felértékelődőben van a köznevelés által nyújtott stabil életpálya által konszolidált pedagóguspálya vonzereje. Másrészt az osztatlan tanárképzésre jelentkezők számát minden bizonnyal emeli a Klebelsberg ösztöndíj által nyújtott havi támogatás reménye is (a fideszes Pokorni Zoltán szerint azonban hiba, hogy az ösztöndíj egyszerre próbálja megoldani a hiányszakok, a szociális helyzet és a tanárhiányos kistelepülések problémáját), valamint a biztos elhelyezkedés perspektívája.
„Biztosan jelent vonzerőt a magasabb bér is, ami a pályakezdőknél 30-40 százalékkal lett magasabb, mint egy szociális munkásé, vagy egy népművelőé” – mondta lapunknak Szüdi János. A Pedagógusok Szakszervezetének szakértője szerint a 140-150 ezer forintos fizetések azonban nem tudnak a piaci szférával versenyre kelni. A nyelvtanárok például szívesebben elmennek egy cég menedzsmentjébe dolgozni, vagy egy idegennyelvet beszélő magyar tanárnő inkább elhelyezkedik egy vezető mellé titkárnőnek, sokan hiába diplomáznak le, nem mennek el tanítani.
Szüdi szerint a magasabb érdeklődés annak is szól a pedagógusok szakok iránt, hogy sokan nem tudnak a magasabb presztízsű orvosi, vagy mérnöki szakokra menni, sok helyen mesterségesen leszűkítették a kínálatot. Sokan azt nézik, hogy hol tudnak ingyen tanulni az államilag finanszírozott képzéseken, a pedagógusképzésen a pontszámok is alacsonyabbak, így sokan a korábbiakhoz képest csak ezeket a szakokat tudták választani. Szüdi szerint a kialakult gyakorlattal meglehetősen ellentétes az a gyakorlat, hogy az államilag finanszírozott helyeket a miniszter oszthatja el.
„Több a jelentkező a tanári szakokra, de a természettudományokban még mindig nem annyi, hogy közöttük érdemben szelektálni lehetne, vagy a közoktatás igényeinek megfelelne. A tudásuk pedig sokszor nem elegendő arra, hogy majd a katedrára állhassanak” – nyilatkozta Csapó Benő. A Szegedi Tudományegyetem tanára arra emlékeztetett, hogy igen alacsony pontszámokkal lehet bejutni a tanári szakokra. Nemrég Radnóti Katalin, az ELTE TTK Fizikai Intézetének főiskolai tanára az Akadémián egy előadásában azt mondta, hogy volt olyan hallgató, aki azért jelentkezett tanári szakra az ELTE-re, mert a rendőrtiszti főiskolára nem volt elég a pontszáma. A természettudományos tantárgyakból a felvettek többségének felzárkóztató képzést kell tartani hiányosságaik miatt.
Csapó Benő szerint, amíg nem sikerül felkészült hallgatókat a pályára vonzani, addig nem lehet elvárni, hogy azok, akik egyáltalán diplomát tudnak szerezni, képesek legyenek megfelelő színvonalú tudást átadni. Felhívta a figyelmet arra, hogy a pályakezdő tanárok fizetése még mindig alacsony más országokhoz képest, és a többi értelmiségi pályához képest is, és a fiatalokat kevésbé motiválja az, hogy sok évet eltöltve a pályán növekedhet majd a bér. „Így a felkészült fiatalok közül csak a nagyon elkötelezettek mennek erre a pályára” – hangoztatta Csapó.
Az SZTE tanára szerint az utóbbi években igen kevés középiskolai tanári diplomát adtak ki, a természettudományos szakokon kevesebb mint 100-at. Nagyon kevesen jelentkeznek természettudományos képzésekre, például fizika, kémia szakokra. A Ratkó-korszak népes generációja éveken belül nyugdíjba megy, köztük sok jól képzett pedagógus is, megfelelő pótlásukra Csapó nem látja a stratégiát.
Ezek érdekelhetnek még
2024. Szeptember 03. 07:50, kedd | Belföld
Mintegy 12 millió tankönyvet szállított ki a posta az oktatási intézményekhez
Mintegy 12 millió tankönyvet szállított ki a posta az oktatási intézményekhez
2024. Szeptember 03. 07:43, kedd | Belföld
Varga-Bajusz Veronika: oktatási céllal továbbra is lehet mobiltelefonokat használni az iskolákban
A mobiltelefonok oktatási célra történő használata továbbra is támogatott
2024. Szeptember 03. 07:40, kedd | Belföld
Kövér László: annyi jövője van Európának és Magyarországnak, amennyi európai és magyar gyermek születik
Annyi jövője van Európának és Magyarországnak, amennyi európai és magyar gyermek születik, ha vannak gyermekek, akkor lesz jövője az őket vállaló családoknak és a nemzetnek, ha nincs gyermek, akkor nincs jövő
2024. Szeptember 02. 07:53, hétfő | Belföld
Mától két hétre lezárják a Kőröshegyi völgyhidat
Karbantartási munkálatok miatt hétfőtől várhatóan két hétre teljesen lezárják a Kőröshegyi völgyhidat az M7-es autópályán.