Hírek
2014. Április 25. 05:00, péntek |
Belföld
Forrás: OrientPress Hírügynökség
Új eszközöket vet be a Magyar Nemzeti Bank
![Új eszközöket vet be a Magyar Nemzeti Bank](/external/image_cache/4/2/8/42895200bcb49245ad9e2516d601459b.jpg)
Új módszert vet be a magyar jegybank: június 16-tól bevezetnek egy forint kamatcsere eszközt, amely a partnerkörbe tartozó intézmények számára lehetőséget biztosít az általuk tartott vagy újonnan vásárolt hosszú forinteszközök kamatkockázatának mérséklésére. Emellett szintén június 16-tól a potenciális jegybanki eszköztár részévé válik egy változó kamatozású hosszú lejáratú fedezett forint hitel, amely a forintlikviditáshoz jutást segítheti.
Ugyancsak ettől a naptól a potenciális jegybanki eszköztár részévé válik egy eszközcsere ügylet, amelynek keretében a partnerkörbe tartozó intézmények hosszú lejáratú forint értékpapírokért cserébe deviza értékpapírokhoz juthatnak. Augusztus 1-jétől a jegybank irányadó instrumentumának formája is megváltozik, a jelenlegi kéthetes MNB-kötvény kéthetes lejáratú betétté alakul át, amit csak a partnerkör intézményei tarthatnak a jegybanknál.
A bankok az állampapírok vásárlásával segíthetik az ország önfinanszírozását. A pénzügyi válság kitörése óta a befektetők kiemelt figyelmet fordítanak az egyes gazdaságok külső finanszírozási helyzetének értékelésére: a külső adósság magas szintje és a külföldi forrásokra való ráutaltság visszatérő eleme a nemzetközi szervezetek és a hitelminősítők elemzéseinek is.
Magyarországon a folyó fizetési mérleg GDP 3 százalékát meghaladó többlete 2013-ban a külső adósság csökkenésében is tükröződött. A magyar gazdaság sérülékenységének csökkenéséhez azonban a bruttó külső adósság további mérséklődése szükséges. Ennek érdekében kívánatos, hogy a gazdaság szereplői, köztük az Állam is elmozduljon a minél inkább belső, forintforrásokra épülő finanszírozási modell irányába.
Az államadósság belső forrásokból történő finanszírozásának erősítése nyomán csökken a bruttó külső adósság. A kisebb bruttó adósság kisebb külső refinanszírozási igényt és mérséklődő külföldi megújítási kockázatot von maga után. Eközben a forintkibocsátások felé történő elmozdulás javítja az államadósság devizaszerkezetét: az adósságmutatók árfolyamra való érzékenysége csökken; az államadósság devizaaránya gyorsabban visszatérhet a válság előtti szintre. Az alacsonyabb külső adósságállomány és annak egészségesebb szerkezete csökkentheti az ország kockázati prémiumát, és hozzájárulhat a finanszírozási költségek mérsékléséhez.
A nemzetgazdaság bruttó külső adósságának további leépítése kívánatos, míg a devizatartalék körültekintő mérséklése lehetséges, így összességében a devizatartalékok egy része felhasználható a külső sérülékenységünk további csökkentése érdekében. Ez azt jelenti, hogy a költségvetés idén lejáró devizaadósságának forintadósságból való refinanszírozása érdekében az MNB hajlandó a devizatartalékokból biztosítani a szükséges devizát, amennyiben az Állam növeli a forintkibocsátások nagyságát. A Magyar Nemzeti Bank úgy véli, hogy a belföldi szereplők közül a lakosság elmúlt években meredeken emelkedő részvétele mellett a hazai bankok részéről látszik még érdemi mozgástér az aktívabb állampapír-vásárlás terén.
A forintfinanszírozás irányába való sikeres elmozdulás esetén a külső sérülékenységünk mérséklődése mellett a jegybank mérlege összehúzódik, hiszen a devizatartalékok csökkenésével egy időben a sterilizációs állomány is leépül.
Mindez nemzetgazdasági szinten több 10 milliárd forintos megtakarítást jelenthet. Eközben a bankok nagyobb mértékű állampapír-vásárlása mellett a bankrendszer eszközoldalán fokozatos átrendeződés mehet végbe, azaz a jegybankkal szembeni követeléseket (sterilizációs eszköz) a költségvetéssel szembeni követelések (állampapírok) válthatják fel. Mindez tehát nem befolyásolja a Növekedési Hitelprogram működését.
A Monetáris Tanács döntése alapján a jegybank saját eszköztárával is támogatja a belső források felé való fordulását, így a külső sérülékenységünk mérséklését. A külső sérülékenység csökkentése összefügg a pénzügyi rendszer stabilitásával, így a jegybank – elsődleges céljának veszélyeztetése nélkül – szerepet vállalhat a belső források felé fordulás ösztönzésében. Ennek érdekében a Monetáris Tanács határozott a jegybanki eszköztár átalakításáról.
A Monetáris Tanács megítélése szerint a bevezetendő eszközök elég ösztönzést jelentek a bankrendszer számára, hogy segítsék az ország külső sérülékenységének javulását és a magyar gazdaság egy egészségesebb finanszírozási szerkezet irányába való elmozdulását. Ez a lépés jelentősen hozzájárulhat a pénzügyi stabilitás erősödéséhez, illetve a fenntarthatóbb gazdasági növekedéshez.
Ezek érdekelhetnek még
2024. Szeptember 03. 07:50, kedd | Belföld
Mintegy 12 millió tankönyvet szállított ki a posta az oktatási intézményekhez
Mintegy 12 millió tankönyvet szállított ki a posta az oktatási intézményekhez
2024. Szeptember 03. 07:43, kedd | Belföld
Varga-Bajusz Veronika: oktatási céllal továbbra is lehet mobiltelefonokat használni az iskolákban
A mobiltelefonok oktatási célra történő használata továbbra is támogatott
2024. Szeptember 03. 07:40, kedd | Belföld
Kövér László: annyi jövője van Európának és Magyarországnak, amennyi európai és magyar gyermek születik
Annyi jövője van Európának és Magyarországnak, amennyi európai és magyar gyermek születik, ha vannak gyermekek, akkor lesz jövője az őket vállaló családoknak és a nemzetnek, ha nincs gyermek, akkor nincs jövő
2024. Szeptember 02. 07:53, hétfő | Belföld
Mától két hétre lezárják a Kőröshegyi völgyhidat
Karbantartási munkálatok miatt hétfőtől várhatóan két hétre teljesen lezárják a Kőröshegyi völgyhidat az M7-es autópályán.